![](https://tzinios.lt/wp-content/uploads/2023/06/received_2568903103260445.jpeg)
„Telšių ŽINIŲ“ redakcija neretai sulaukia gyventojų skambučių su prašymais padėti išgelbėti kažkur įstrigusius, iš medžio iškritusius ir kitaip susižalojusius gyvūnus ar paukščius. Tokių prašymų ypač padaugėja šiltuoju metų laiku.
Gyvūnų žinovai akcentuoja, kad į gamtoje vykstančius procesus žmogui geriau nesikišti ir laukinius gyvūnus gelbėti tik išskirtiniais atvejais.
Monika GIRDVAINĖ
Prieš savaitę į redakciją kreipėsi dėl sužaloto gandro susirūpinusi telšiškė. Moteris pasakojo, kad Telšiuose skraido gandras be vienos kojos, prašė pasidomėti, kaip jam būtų galima padėti.
„Telšiuose skraido gandras vienakojis. Antros kojos tik liekana. Buvo nutūpęs ant mūsų kamino, vaikščiojo palei tvenkinį. Varganai atrodo. Gal vertėtų paukščiui padėti? Turiu galvoje – paskelbti, gal žmonės žino, matė jo lizdą. Lyg ir Gedimino gatvėje, girdėjau. Juk kartais pritaiso protezus paukščiams“, – rašė gyventoja.
Kaip elgtis su sužalotu gandru, sutiko pakomentuoti Lietuvos gyvūnų teisių apsaugos organizacijos (LGTAO) vadovė Brigita Kymantaitė.
Jos teigimu, padėti skraidančiam, koją susižalojusiam paukščiui galimybių nėra.
„Tokių dalykų kaip protezas paukščiui nebūna. Skraidantį paukštį net apžiūrai pagauti būtų sunku. Šiuo atveju paukštį tiesiog reiktų palikti ramybėje. Gamtoje viskas taip yra sudėliota – kažkas žūsta, kažkas kažką sumedžioja, o kažkas gyvena. Toks yra gamtos ratas – vieni iš kitų gyvena. Ką gali žmogus, tuo turėtų padėti, tačiau dirbtinai tai daryti – netikslinga“, – „Telšių ŽINIOMS“ komentavo B. Kymantaitė.
Anot vadovės, žmogus dėl pagalbos laukiniam gyvūnui turėtų sunerimti tada, kai akivaizdžiai mato, jog jis yra kažkur įsipainiojęs, įstrigęs ar taip sužalotas, kad sulaukęs specialistų pagalbos dar galėtų gyventi įprastą gyvenimą.
„Kai gyvūnas nejuda, tiesiog guli susižalojęs, prie jo galima prieiti, suteikti pagalbą, jei tai tikslinga – reiktų kreiptis į specialistą. O būna, kad gyvūnai tupi kažkur aukštai, pavyzdžiui, katinas, įlipęs į medį. Žmonės skambina ir panikuoja, kad reikia katiną iškelti, bet mes juos nuraminame, kad tokių atvejų, kai katinas negyvas iškrito iš medžio, nėra buvę. Dažniausiai jie išlipa iš medžio ir be žmogaus įsikišimo. Nereikia jiems kelti papildomo streso“, – pabrėžė B. Kymantaitė.
Vadovė pasidžiaugė, kad požiūris į gyvūnų gerovę pastaruoju metu keičiasi į gerąją pusę. Bet anksčiau į vieną ar kitą atvejį visai nebuvo reaguojama, o dabar neretai nueinama į kitą kraštutinumą – perdėtą reakciją. Pašnekovė pažymėjo: kai kalbama apie laukinę gyvūniją, reikia suprasti, kad ten vyksta natūrali gamtos raida.
„Būna, žmonės, paskambinę mums ir išgirdę patarimą sužeistą gyvūną tiesiog palikti, reaguoja priešiškai. Ne visiems žmonėms šiuo klausimu yra paaiškinimų, ne visi juos nori girdėti. Kai emocijos ima viršų, žmogus dažnai nesupranta, kas jam yra sakoma. Čia jau psichologinės problemos <…>. Ką gali daryti, pavyzdžiui, tokiais atvejais, kai gyvūnai stipriai susižaloja, būna partrenkti automobilio? Gyvūnui juk kojos nesugipsuosi. Ką reiškia sugipsuoti koją laukiniam gyvūnui? Juk bus reikalingi perrišimai, gyvūnas kas kartą turės būti migdomas, o ir galiausiai jo gyvenimo kokybė vis tiek nebus kaip anksčiau. Parkų ar zoologijos sodų, kur sužaloti gyvūnai nuolatos gyventų, neturime“, – dėstė LGTAO vadovė.
Gyvūnų žinovai taip pat pabrėžia nesinešti laukinių gyvūnų į namus, manant, kad, pavyzdžiui, miške sutiktas jauniklis neprižiūrimas ir juo reikia pasirūpinti. Paprastai jaunikliai nebūna vieni, o juos paėmus gamtai padaroma ne nauda, o žala.
Dėl sužalotų gyvūnų ir kitų ekstra atvejų visą parą galima kreiptis į gyvūnų globos specialistus telefonais 8 655 70058 arba 8 686 44828.
Dėl gyvūnų priežiūros ir kitais klausimais galima skambinti darbo metu telefonais 8 687 36888, 8 415 23883.