![](https://tzinios.lt/wp-content/uploads/2023/04/pexels-erik-karits-3757597-e1682675686803.jpg)
Atšilus orams atgyja pavojingas ligas platinantys voragyviai – erkės. Jų sukeliamos infekcinės ligos, erkinis encefalitas ir Laimo liga, kasmet į ligos patalą paguldo nemažai šalies gyventojų. Specialistai dalijasi informacija, į ką svarbu atkreipti dėmesį prasidėjus erkių sezonui ir kaip nuo jų apsisaugoti.
Monika GIRDVAINĖ
![](https://tzinios.lt/wp-content/uploads/2023/04/Milda-Zygutiene-193x300.jpg)
Erkės aktyvios
Nacionalinio visuomenės sveikatos centro prie Sveikatos apsaugos ministerijos (NVSC) Užkrečiamųjų ligų valdymo skyriaus vyriausiosios specialistės Mildos Žygutienės teigimu, miško paklotėje, po sniego danga, žiemojusios erkės pabunda oro temperatūrai pakilus iki 4–5 laipsnių šilumos, tad kai vidutinė paros temperatūra pasiekia 5–7 laipsnius šilumos, turėtume būti itin budrūs, nes tuomet erkės jau būna aktyvios.
„Erkės paplitusios visoje Lietuvoje, tiek kaimo, tiek miesto vietovėse. Šiems voragyviams tinkamiausia drėgna, saulės nekaitinama buveinė, todėl gausiausia jų yra lapuočių miškuose. Daugiausia erkių aptinkama tose teritorijose, kur gausu laukinių gyvūnų – nuolatinių jų maitintojų. Erkės sutinkamos miško takelių pakraščiuose, tankiuose brūzgynuose: avietynuose, alksnynuose, riešutynuose, miško jaunuolyne, parkuose, kur vešli žolė“, – kalbėjo M. Žygutienė.
Užkrečia skirtingai
Erkės platina pavojingas infekcijas – Laimo ligą ir erkinį encefalitą. Anot M. Žygutienės, kadangi erkinio encefalito viruso yra erkių seilių liaukose, tai užsikrėtusi erkė jį perduoda žmogui per pirmąsias 10 minučių po įsisiurbimo. Laimo ligos sukėlėjai (borelijos) lokalizuojasi vidurinėje erkių žarnoje, tad sukėlėjams perduoti reikia daugiau laiko – paros ar daugiau.
„Įsisiurbusią erkę reikia ištraukti kaip galima greičiau – suimti kuo arčiau odos, nespausti kūnelio, nesukioti ir prieš tai netepti riebalais ir staigiu judesiu traukti į viršų. Jeigu nepavyko visiškai pašalinti erkės ir liko galvutė, nieko daryti nereikia, organizmas ją pašalins pats kaip svetimkūnį. Po erkės ištraukimo įsisiurbimo vietą rekomenduojama dezinfekuoti“, – komentavo specialistė.
Anot M. Žygutienės, užsikrėtus erkinio encefalito virusu nėra jokių efektyvių prevencinių priemonių, galinčių padėti po įkandimo, tad po erkės ištraukimo belieka stebėti sveikatą. Jei po erkės įkandimo odoje atsiranda rausva nuo kelių iki keliolikos centimetrų skersmens plintanti dėmė, galvos, raumenų skausmai, pakyla temperatūra, vargina bendras silpnumas, būtina kreiptis į gydytoją ir neužmiršti paminėti erkės įsisiurbimo fakto. Tai gali būti pirmieji Laimo ligos ar erkinio encefalito simptomai.
Sergamumo statistika
NVSC Telšių departamento Užkrečiamųjų ligų valdymo skyriaus vyriausioji specialistė Vaida Bladžienė informavo, kad 2022 metais Telšių rajono savivaldybėje buvo užregistruoti keturi erkinio encefalito atvejai, o sergamumo šia liga rodiklis buvo 10,13 atvejo 100 tūkst. gyventojų. Registruoti 44 Laimo ligos atvejai, o sergamumo rodiklis siekė 111,44 atvejo 100 tūkst. gyventojų.
Lietuvoje praėjusiais metais buvo užregistruoti 377 erkinio encefalito atvejai, sergamumo rodiklis – 13,4 atv. 100 tūkst. gyventojų, bei 2 380 Laimo ligos atvejų, sergamumo rodiklis siekė 84,8 atv. 100 tūkst. gyventojų.
Šalyje registruotas vienas mirties nuo erkinio encefalito atvejis. Praėjusiais metais daugiausia erkių platinamų ligų atvejų užregistruota Vilniaus, Kauno, Utenos apskrityse.
Rekomenduoja skiepytis
NVSC specialistai įsitikinę – efektyviausia priemonė, galinti padėti išvengti erkinio encefalito, yra skiepai. Nuo Laimo ligos skiepų nėra, nuo jos apsaugo tik bendrosios profilaktinės priemonės.
„Skiepytis nuo erkinio encefalito galima visus metus. Norintiems pasiskiepyti pirmą kartą ir įgauti imunitetą reikės trijų erkinio encefalito vakcinos dozių, įskiepytų nustatyta tvarka. Vėliau derėtų nepamiršti imunitetą sustiprinti – priklausomai nuo amžiaus, pakartotinai įskiepijant vieną erkinio encefalito vakcinos dozę kas 3–5 metus. Erkinio encefalito vakcinomis galima skiepyti vyresnius nei vienerių metų amžiaus vaikus ir suaugusiuosius. Dėl skiepų rekomenduojama kreiptis į savo šeimos gydytoją“, – pažymėjo M. Žygutienė.
V. Bladžienės teigimu, žmonės nuo erkinio encefalito skiepijasi ištisus metus, tai priklauso nuo to, kada asmuo gavo pirmą dozę. Tačiau dažniau telšiškiai skiepų kabineto duris praveria pavasarį ir vasarą (kovo–liepos mėnesiais).
Specialistės pateiktais duomenimis, 2022 m. Telšių rajono savivaldybėje pirma, antra ar trečia erkinio encefalito vakcinos doze pasiskiepijo 1 971 gyventojas, iš kurių 524 asmenys priklausė 0–17 metų amžiaus grupei. Pirma doze pasiskiepijo 671 gyventojas, iš jų 156 nepilnamečiai, antra doze pasiskiepijo 614 gyventojų, iš kurių 166 nepilnamečiai, o trečia doze pasiskiepijo 686 gyventojai, iš kurių 202 vaikai.
Sustiprinančiąja vakcina nuo erkinio encefalito pasiskiepijo 312 gyventojų, tarp kurių 127 nepilnamečiai.
![](https://tzinios.lt/wp-content/uploads/2023/04/L.Balse_-e1682675856261-191x300.jpg)
Eterinių aliejų nauda
Kaip sakė holistinės aromaterapijos propaguotoja Lina Balsė, po poros metų uždarymo namuose ir patirto didelio spaudimo ir susipriešinimo šiuo metu kai kurie žmonės linkę vengti skiepų temos. Pašnekovės tvirtinimu, kiekvienam svarbu objektyviai įvertinti savo individualią riziką, įsigilinti į skiepo galimybę, galimą naudą, rizikas ar kontraindikacijas.
„Apie apsaugą nuo erkių ir jų nubaidymą turi susimąstyti net tie, kurie yra pasiskiepiję nuo erkinio encefalito. Juk erkės perneša ir kitas ligas“, – pažymėjo L. Balsė.
Pašnekovė kalbėjo, kad saugotis nuo erkių galima dėvint šviesius visą kūną dengiančius rūbus, save apsižiūrint po pasivaikščiojimo gamtoje, naudojant eterinių aliejų mišinius.
Holistinės aromaterapijos propaguotoja neabejoja eterinių aliejų nauda. Anot jos, dar senais laikais mūsų močiutės žinojo, jog pelargonijas verta sodinti balkone, kad pro atidarytus langus priskristų mažiau zyziančiųjų. Taip pat žinojo, kokius augalus dėl jų aromato sodinti šalia kitų augalų, kad tas aromatas, pavyzdžiui, medetkų, saugotų nuo tam tikrų kenkėjų ir pritrauktų apdulkintojus.
„Yra nuomonių, kad sintetiniai kosmetikos priemonių kvapai gali traukti vabzdžius, kad uodai linkę labiau gelti išgėrusius alaus. Tad leisdami laiką gamtoje turime būti saikingai švarūs, bet ne išsikvėpinę sintetiniais kvapais. <…> Aš namuose turiu ir eterinių aliejų mišinių, ir paruoštų purškiklių išvykai į gamtą. Geriau būti atsargesniems, nei po to gailėtis, kad nepadarėme kažko, ką galėjome“, – įsitikinusi L. Balsė.
Ar nuo ropojančių bei skraidančių vabzdžių apsaugos cheminis purškiklis, ar natūralus aromaterapinis, anot specialistės, labai priklausys, kur ir kaip leisime laiką bei kiek bus alkanų gyvūnėlių aplink.
„Niekas nesuteikia šimto procentų apsaugos. Taip pat su eteriniais aliejais (o ir bet kuo kitu, tepamu ant odos ir įkvepiamu) turi būti atsargesni odos ir kvėpavimo takų alergijų, astmą turintys žmonės. Reikėtų išsibandyti mažais kiekiais, ar jiems tinka pasirinktas produktas. Tai įvertinus ir ruošiantis smagiam laikui gamtoje geriausi jūsų draugai bus gaiviai ir aštriai kvepiantys eteriniai aliejai, kurie nedidina odos jautrumo ultravioletiniams spinduliams“, – sakė L. Balsė.
Holistinės aromaterapijos propaguotoja siūlo pasigaminti tokį eterinių aliejų mišinį:
- 4 lašai linalolio chemotipo čiobrelio,
- 8 lašai citrinžolės,
- 4 lašai levandos,
- 4 lašai pipirmėtės,
- 2 lašai arbatmedžio.
Dviem lašais šio mišinio, atskiesto su dviem arbatiniais šaukšteliais (10 ml) augalinio aliejaus, prieš keliaujant į gamtą patariama ištepti atviras kūno vietas. Jį galima įmaišyti į turimą bekvapį kūno losjoną.
Porą lašelių mišinio galima užlašinti ant vatos diskelio ir padėti juos vietoje, kur leidžiate laiką gamtoje.
Taip pat galima pasigaminti vandens pagrindo purškiklį penkis lašus mišinio ištirpinus dviejuose lašeliuose alkoholio, pavyzdžiui, degtinės, ir atskiedus su 45 ml virinto vandens. Purkšti ant atvirų kūno vietų.