![](https://tzinios.lt/wp-content/uploads/2024/07/ImportedPhoto.740387187.090644-e1721896981841.jpeg)
Buvęs ilgametis Telšių meno mokyklos pučiamųjų orkestro vadovas Robertas Surblys, išėjęs į pensiją, ėmėsi širdžiai mielo užsiėmimo – augina balandžius. Meilę šiems paukščiams jis paveldėjo iš tėvo.
Ema GRUBLIAUSKYTĖ
Dar būdamas visai vaikas R. Surblys pamilo balandžius, nes jo tėvas juos augino. Vyras šmaikštavo: „Tai tarsi liga, kuria vaikystėje mane užkrėtė tėtis.“ Baigęs aštuonias klases Robertas išvažiavo mokytis. Dėl šios priežasties visa balandininkystė užgeso. Tačiau po daugybės metų jis vėl nusprendė auginti paukščius.
R. Surblys pasakojo, kad balandžiai tapo šeimos dalimi, taip pat kaip šuo ar katinas. Šiuos paukščius pradėjo auginti visai neseniai – nuo 2021 metų, kai išėjo į pensiją. Juokavo: „Esu tokio amžiaus, kai pradedama sugrįžti į vaikystę.“
Balandžių veislių pasaulyje yra tūkstančiai. Pagrindinės veislės – keturios: lenktyniniai – skrenda net tūkstančius kilometrų, aukštaskraidžiai – skraido nuo keturių iki šešių valandų ir ilgiau, pakyla iki debesų ir virš jų, poviniai – dekoratyviniai balandžiai, kurie yra auginami dėl grožio, skraido labai nedaug ir didelio aukščio jie nepasiekia, vartikliai – nėra dideli skraidūnai, jie šiek tiek pakyla ir kūlversčiais leidžiasi žemyn.
Šių paukščių priežiūra reikalauja daug pastangų. Balandinėje reikia nuolat palaikyti švarą, kad neplistų ligos, reikia turėti vaistų įvairiems atvejams, nes balandžiai serga kaip ir žmonės. Ligų būna visokių, kartais nebėra vilties išgelbėti paukštelį ir jį tenka laidoti.
Balandžiai turi nemažai priešų. Pagrindiniai priešai yra du. Vienas jų – katinas, kuris nuolat bando pagauti ir juos suėsti. Reikia labai saugoti ir prižiūrėti. O didžiausias balandžių priešas danguje yra vanagai. Šie plėšrūs paukščiai labai manevringi, danguje su nagais pagauna balandžius, nusineša ir sudrasko.
R. Surblys teigė, kad jam labiausiai patinka balandžio skrydis ir grožis, nes galima stebėti, kiek laiko skrenda, kaip skrenda, kaip kūlversčiais verčiasi, kaip džiaugiasi laisve. „Taikos balandžiai, kurie džiugina“, – sakė paukščių mylėtojas.
Balandžiai turi ypatingų mitybos poreikių. Jie kirminų nelesa. Šie paukščiai yra grūdlesiai. Lesa miežius, kviečius, saulėgrąžas ir daug kitų įvairių grūdų. Specialus lesalas atvežamas iš Lenkijos.
Balandžių sutarimas tarpusavyje yra atskiras pasaulis. Gyvena poromis, augina vaikus, per laiką balandinėje susidraugauja ir skraido pulkeliais. Pasitaiko ir nesutarimų: nemėgsta, kai kaimynas peri visiškai šalia. Užsiėmę savo lizdą nepageidauja, kad kitas perėtų labai arti.
Kiekvienos veislės balandžiai turi savo talentų: vieni žemyn leidžiasi kūlversčiais, kiti krenta iš dangaus tiesia linija sukdami ištisinį ratą, krenta beveik iki pat žemės ir vėl kyla į viršų.
R. Surblys pasidalijo neeiline istorija. Pas telšiškę moterį apsigyveno naminis balandėlis, kurį ji pavadino Bubu. Žiemą laikė namie, vėliau suprato, kad neturi jam tinkamų sąlygų.
Todėl feisbuko platformoje paklausė, gal kas nors galėtų jį priglausti. Robertas sutiko, ir paukštelis jau beveik pusę metų yra pas jį. Balandis – patinėlis, vyras nupirko jam patelę ir jie gyvena kartu. Moteris vis domisi, kaip sekasi jos paukšteliui.
Kol balandžiai jauni, patiną nuo patelės labai sunku atskirti, tačiau, kai jie užauga, išryškėja skirtumai pagal elgesį. Patinai yra išdidesni, mėgsta burkuodami sukinėtis aplink patelę, kuri jam patinka, o patelės tiesiog koketuoja. Tačiau kartais neišeina atskirti patino nuo patelės, nes elgesys būna panašus.
Roberto gyvenime pradėjus auginti balandžius padaugėjo rūpesčių, nes šie paukščiai reikalauja daug priežiūros. Šiuo metu jis augina apie aštuoniasdešimt balandžių: aukštaskraidžių ir dekoratyvinių.
Balandžius ir R. Surblio profesiją sieja grožis ir emocija. Robertas – muzikantas, o muzika yra labai įvairi ir graži, lygiai taip pat kaip ir balandžiai. Jie turi savo unikalių bruožų, kaip muzika turi savo žanrų. Po pabuvimo su balandžiais vyras grįžta namo pailsėjęs: „Rūpintis ir būti su balandžiais man yra terapija ir visiškas atsipalaidavimas.“ Įsitikinęs, kad balandžių grožis – sveikatai teigiamas dalykas.
Savo patirtimi balandžių mylėtojas dalijasi ir su kitais žmonėmis. Lietuvoje yra trys turgavietės, į kurias suvažiuoja balandininkai tam tikromis dienomis: Kaune, Šiauliuose ir Kretingoje. Telšiuose toks turgus gyvavo vos kelis mėnesius, o paskui viskas užgeso. Susitikę turguje kiekvienas pasakoja savo istoriją, dalijasi informacija apie balandžius.
R. Surblys buvo maloniai nustebintas, kai žmona Liubovė į balandžių auginimą sureagavo labai teigiamai. Ji taip pat mėgaujasi jų grožiu. Jų pačių tėvai yra susidomėję balandžiais, nuolat teiraujasi, ar jiems nieko nenutiko, džiaugiasi kiekvienu išskirtinumu.
Norintiems pradėti auginti balandžius Robertas rekomenduoja pasikonsultuoti su patyrusiu balandininku, kaip paruošti balandinę, kuo maitinti, kaip gydyti ir kt. Reikia kuo daugiau įgyti žinių ir patirties, nes su balandžiais yra daugiau problemų nei su viščiukais. Jiems vien lesalo neužtenka, reikia vitaminų, antibiotikų ir t. t. Paprastoje veterinarijos vaistinėje specialų vaistų balandžiams nėra. Jų galima rasti Kaune.