![](https://tzinios.lt/wp-content/uploads/2023/08/IMG_20230824_174942.jpg)
Javapjūtė eina į pabaigą. Telšių rajono žemdirbių teigimu, dėl buvusių nepalankių gamtinių sąlygų grūdų derlius šiemet maždaug 25 procentais mažesnis, jų supirkimo kainos vidutiniškai nukritusios apie 40 procentų, o už trąšas mokėta apie penkis kartus daugiau.
„Turbūt dar nebuvo tokių metų, kai grūdų savikaina tokia didelė, o supirkimo kainos nukrito taip stipriai“, – teigė ūkininkas Daivaras Skiotys.
Monika GIRDVAINĖ
Daugiausiai – žieminių kviečių
Telšių rajono savivaldybės administracijos Kaimo plėtros skyriaus vedėja Vilma Lukoševičienė informavo, kad šiais metais Telšių rajone deklaruota 65 048,3 hektaro pasėlių ir žemės ūkio naudmenų. Telšių rajone ūkininkaujantys gyventojai deklaravo 22 354,31 ha javų, tarp kurių daugiausiai – 9 866,48 ha – žieminių kviečių. Deklaruota 3 073,17 ha avižų, 2 547,44 ha vasarinių miežių, 2 039,36 ha vasarinių kviečių, 326,73 ha žieminių kvietrugių, 739,65 ha žieminių miežių, 1 804,52 ha vasarinių kvietrugių, 257,6 ha grikių. Taip pat deklaruota 1 635,48 ha žieminių rapsų, 501,22 ha vasarinių rapsų, 1 458,11 ha žirnių, 662,02 ha pupų.
„Lyginant su ankstesniais metais, didelių pokyčių nėra, tačiau pastebima javų plotų didėjimo tendencija. Mažėja pievų plotai“, – teigė V. Lukoševičienė.
Vedėjos teigimu, pagal seniūnijų turimus praėjusios savaitės duomenis, mūsų rajone vidutiniškai nuimta apie 70 proc. javų. Pradėti kulti mišiniai. Avižos dar laukia.
„Orai gąsdino, bet javų derliui labai didelės įtakos nepadarė. Tačiau jaučiasi pablogėjusi kokybė“, – apie šiųmetinį derlių sakė vedėja.
Javapjūtė baigiama
„Pagrindinę javapjūtę baigiame, liko tik pupos, kurias kulsime po savaitės. Javų derlius bendrai kalbant apie dvidešimt penkiais procentais mažesnis nuo įprastinio vidurkio <…>. Labiausiai nuvylė žieminiai rapsai, kurių nukūlėme apie keturiasdešimt procentų mažiau. Jiems labai pakenkė pavasarinės šalnos. Per žydėjimą nušalo rapsų žiedai ir nebeužaugino sėklų“, – „Telšių ŽINIOMS“ apie šiųmetinę javapjūtę kalbėjo Upynos seniūnijos ūkininkas Arūnas Usis.
Ūkininkas D. Skiotys sakė, kad iš pasėtų 130 hektarų rapsų apie 30 procentų jų turėjo panaikinti, nes dalis jų neišgyveno žiemos, dalį pakirto pavasario šalnos. O iš tų, kuriuos kūlė, gavo 2,5 karto mažesnį derlių.
Anot upyniškio, dėl nepalankių gamtos sąlygų taip pat nukentėjo vasariniai kviečiai.
„Šiemet kūlėme tik po dvi tonas iš hektaro, kur seniau būdavo dvigubai, po keturias ar penkias tonas“, – dėstė D. Skiotys.
Ekologinį ūkį turinti Telšių rajono ūkininkų sąjungos pirmininkė Zita Dargienė teigė, kad savoms reikmėms auginamų 30 hektarų javų net nekūlė.
„Mūsų ūkyje situacija tokia, kad net neapsimokėjo kulti javų. Viską sudėjome į silosą. Tiek rudenį, tiek pavasarį laukus paveikė šalnos, grūdai buvo reti. Gal kitoje Lietuvos dalyje derlius ir geresnis, bet pas mus situacija prasta. Yra ūkininkų, ne ekologininkų, kurie sakė, kad prikūlė tik po toną grūdų iš vieno hektaro. Oro sąlygos padarė žalą, gal ir trąšos nesuveikė“, – svarstė Z. Dargienė.
Kainos nukrito neadekvačiai
Ūkininkai nuogąstavo, kad negana to, jog grūdų derlius gerokai mažesnis, liūdina ir jų supirkimo kainos.
„Šią dieną antros klasės kviečių tona superkama už du šimtus devyniolika eurų. Palyginimui, pernai už tokius grūdus gaudavome apie tris šimtus penkiasdešimt eurų. Supirkimo kaina per metus laiko nukrito apie keturiasdešimt procentų, o trąšų kaina pakilo penkis kartus. Grūdų supirkimo kainos nukrito neadekvačiai. Nereikia būti matematiku, kad suprastum, kokioje sudėtingoje situacijoje esame. Žinoma, ir seniau grūdų supirkimo kainos tai kildavo, tai krisdavo, būdavo orų permainų, bet viskas nesikeitė tokiais didžiuliais šuoliais. Kaina pakisdavo trimis ar penkiais procentais, bet ne keturiasdešimčia, trąšos kildavo irgi procentais, o ne kartais“, – praėjusios savaitės pabaigoje kalbėjo D. Skiotys.
Anot ūkininko, šiųmetiniam derliui užauginti buvo panaudotos turbūt brangiausios trąšos visoje žemės ūkio istorijoje. Už toną azotinių trąšų Skiočių ūkis mokėjo 1 000 eurų, o prieš keletą metų jos kainavo apie 200 eurų.
Šios dienos aktualijos yra tokios: kai kurie ūkininkai svarsto, kad rudenį trąšų galbūt visai net neberti, nes nebus iš ko už jas sumokėti.
Mažiau investuos
„Žemdirbys – didelis optimistas. Kovojame su gamta, su visa ekonomika, kuri mums nepalanki. Nežinau, ar pavyks padengti visas išlaidas ir uždirbti bent vieną ar du procentus.
Esame kažkiek sukaupę santaupų iš ankstesnių metų, gyvename iš to. <…> Gal grūdų kainos ir pakils, bet mes neturime galimybių jų ilgai laikyti. Norime to ar ne, turime parduoti už esamas kainas, nes iki spalio pirmosios įmonėms turime atsiskaityti už trąšas ir chemiją. Supirkėjai, manau, ta situacija ir naudojasi“, – dėstė D. Skiotys.
Žemdirbiai teigė, kad dėl susidariusios situacijos jie mažiau dėmesio skiria ūkių modernizavimui, nebeatlieka didelių investicijų.
„Prastesni metai, bet tragedijos nedarome. Nemanau, kad atsiras nedirbamų plotų. Tiesiog žemdirbiai darys mažiau investicijų. Bankuose palūkanos irgi pakilusios, tad nuo didelių pirkinių ūkiui modernizuoti ūkiai susilaiko.
Kad investicijų mažėja, jaučiasi pagal kompanijų, kurios siūlo techniką, skambučius. Kas savaitę sulaukiama pasiūlymų. Ankstesniais metais technikos reikėdavo laukti ilgokai, o dabar didelių problemų nėra, daug kas turima sandėliuose“, – apie esamą situaciją kalbėjo A. Usis.
Net ir nelengvais laikais D. Skiotys ragino visus neprarasti optimizmo: „Norisi žemdirbiams palinkėti palankaus oro, geros nuotaikos, optimizmo, o svarbiausia – kad Lietuvoje nebūtų karo ir kad jis pasibaigtų Ukrainoje. Visa kita išgyvensime.“